Ing. Miloslav Kuklík
Odbor výkonu státní správy I Ministerstva životního prostředí
Kodaňská 144/46, Praha 10, 101 00

Občanské sdružení pro Ďáblice
IČO 22672681
Na Blatech 7
182 00 Praha 8

právně zastoupení 

	JUDr. Michalem Bernardem, Ph.D., ev.č. ČAK 14936
	advokátem společnosti
	Advokátní kancelář Dohnal & Bernard, s.r.o.
	se sídlem Příběnická 1908, 390 01 Tábor
	IČO: 018 25 666
	ID datové schránky: 2j5wqrg
adresa pro doručování:
Masarykovo náměstí 195, 254 01 Jílové u Prahy

K č.j. 2686/500/14

Dne 25. 11. 2014

Sdělení k výzvě k 7. změně integrovaného povolení „Skládky odpadů S-003 Ďáblice“ 

Občanské sdružení pro Ďáblice obdrželo Výzvu od OVSS I MŽP ke sdělení případných významných nepříznivých účinků na lidské zdraví nebo životní prostředí ve smyslu definice podstatné změny podle § 2 písm. i) zákona č. 76/2002 Sb., o integrované prevenci a omezování znečištění. 

Zákon definuje podstatnou změnu jako změnu v užívání, způsobu provozu nebo rozsahu zařízení, která může mít významné nepříznivé účinky na lidské zdraví nebo životní prostředí; za podstatnou změnu se vždy považuje
1. změna v užívání, způsobu provozu nebo rozsahu zařízení, pokud sama o sobě dosahuje prahových hodnot uvedených v příloze č. 1 k tomuto zákonu …

1.	Prodloužení provozu jako podstatná změna

Občanská sdružení pro Ďáblice považuje prodloužení povolení za podstatnou změnu v užívání z následujících důvodů. Doba provozu je klíčovou a neoddělitelnou součástí podmínek povolení provozu. Sama změna této podmínky je změnou ve způsobu provozu a rozsahu zařízení, která dosahuje prahových hodnot. Pokud by provozovatel chtěl provozovat skládku pouze po dobu 1 roku (o který mu bylo prodlouženo povolení), musel by jej získat. Což je dle našeho názoru zcela zřejmým důkazem, že se jedná o změnu obsaženou v bodě 1 definice, která se vždy považuje za podstatnou. 

O správnosti našeho názoru svědčí i nedávná rozhodovací praxe Výboru pro dodržování Espoo konvence, který ve svých závěrech a doporučeních ve věci EIA/IC/CI/4 bod 24 (http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2014/EIA/IC/ece.mp.eia.ic.2014.2.as_resubmitted.pdf ) uvádí, že i prodloužení provozu je nezbytné považovat za záměr, který musí být řádně posuzován. 

2.	Historie provozu skládky

Provoz skládky Ďáblice byl prodlužován již opakovaně. Skládka byla uvedena do provozu v roce 1993. Při založení skládky byla stanovena konečná velikost a kapacita skládky (na období 1993-2002). Skládka však byla následně podstatně rozšířena o tzv. 2. etapu (období 2002-2008). Ani kapacitní a časové limity 2. etapy nebyly dodrženy. Přes odpor občanů a MČ Ďáblice bylo prosazeno prodloužení etapy o novou sekci skládky. Poslední prodloužení, tedy otevření 26. sekce 2. etapy skládky, bylo prosazeno s příslibem, že jde o definitivně poslední zvětšení skládky (posuzováno bylo na cca 9-12 měsíců, které byly konkrétně určeny jako 01/09-01/10). 7. změna IPPC však umožňuje provozovateli skládky, aby ponechal poslední sekci otevřenou a nerekultivovanou do doby, než mu případná změna územního plánu umožní další podstatné rozšiřování skládky. 

Navíc postupným prodlužováním o jeden rok (které je v praxi nezrušitelné jak ukazuje případ aktuální 7. změny integrovaného povolení) lze prodloužit provoz skládky na delší období.

Již za stávající situace platí, že doba, po kterou negativní vlivy spojené s provozem skládky působí na obyvatele MČ Ďáblice, přesáhne 20 let. Synergický efekt negativních faktorů v takto dlouhém čase nebyl během žádného z dílčích povolovacích řízení zvažován. 

3.	Oddálení povinnosti rekultivace skládky

Rozhodnutí Magistrátu hlavního města Prahy ze 3. 10. 2013 o změně IPPC, SZn. S-MHMP-744824/2013/OZP-VIII-241/R-24/Zul, na s. 4 uvádí: 

„Na straně 4 integrovaného povolení v oddílu „Popis technické a technologické jednotky uvedené v příloze č. 1 k zákonu o integrované prevenci“, v části „Zařízení k odstraňování S-MHMP-744824/2013/OZP-VIII-241/R-24/Zul 2 odpadů v k.ú., Ďáblice, Skládka S-OO3 s odděleným sektorem S-OO1, etapa II (17 – 26 sekce)“, v odrážce „Sekce 26“ se ruší text poslední věty, nový text poslední věty zní: Ukončení skládkování do 31. 12. 2014, uzavření a rekultivace do konce r. 2015.“ 

Při rozhodování o změně, kterou se nově stanovuje uzavření poslední, 26. sekce skládky na konec roku 2014 a její rekultivace na konec roku 2015, není evidentně bráno v úvahu ustanovení obsažené v příslušné pasáži IPPC, v němž se předpokládal návoz odpadu v takovém objemu, který by omezil dobu skládkování v poslední sekci skládky maximálně na 1 rok: 

„Celková plocha rozšíření skládky činí, dle územního rozhodnutí 8 900 m2, čemuž odpovídá užitečná kubatura 290 000 m3. Roční nominální kapacita návozu odpadu se nebude měnit, zůstane na stávající úrovni cca 350 000 t. Předpokládaná životnost rozšířené skládky je cca 9 měsíců až 1 rok.“

Rozhodnutí o 7. změně IPPC na s. 4 pro změnu IPPC a prodloužení provozního řádu uvádí následující důvod: 

„Důvodem po posun termínu je realizace překládací stanice odpadů v areálu skládky, kde většina přivážených odpadů je velkokapacitní přepravou převážená na jiná zařízení. Zbývající kapacita skládky je vyhrazena zejména pro potřeby přilehlých obcí a odpadů z Prahy a reální předpoklad pro její naplnění je konec roku 2014.“

Z citovaného zdůvodnění vyplývá, že provozovatel skládky v rozporu s platným ustanovením IPPC nedodržel stanovený objem návozu odpadu a tím oddálil naplnění kapacity poslední sekce skládky. Nejde o to, že by provozovatel skládky nestihl kapacitu 26. sekce zaplnit v předpokládaném rozpětí „9 měsíců až 1 roku“. Jak sám provozovatel uvádí, výrazné omezení návozu na skládku souvisí se zbudováním překládací stanice, z níž je odpad odvážen na jiné skládky. 

26. sekci, která z důvodu volné kapacity zůstává aktivní, nemá provozovatel skládky za povinnost uzavřít ani rekultivovat, neboť taková povinnost je vázána na „ukončení skládkování v jednotlivých sektorech“.  (Viz Rozhodnutí Magistrátu hlavního města Prahy ze dne 15. 10. 2007 o ustanovení IPPC, SZn.: S-MHMP-484971/2006/OOP-VIII-534/R-28/07/Hor,  s. 7, článek 2.1.)

Formulace citovaná ve zdůvodnění 7. změny IPPC, „...zbývající kapacita skládky je vyhrazena zejména pro potřeby přilehlých obcí a odpadů z Prahy...“ je součástí zdůvodnění změny nikoli však součástí podmínek, na něž je změna vázána. Provozovatel skládky tak díky změně IPPC získává možnost uměle oddalovat uzavření a rekultivaci poslední, 26. sekce skládky a využívat zbylou kapacitu skládky jako překládací stanici odpadů.  

4.	Změna územního plánu

V aktuálně probíhajícím procesu schvalování „celoměstsky významných změn Územního plánu hl. m. Prahy“ je též změna, která, bude-li schválena, umožní další rozšíření skládky bezprostředně navazující právě na 26. sekci. Prodloužení provozu sekce 26 tak může být nezbytnou podmínkou, která umožní další zvětšení objemu tělesa skládky o cca 1/3 stávajícího rozsahu a tím i podstatné prodloužení doby provozu skládky.  Sporné rozhodnutí o 7. změně IPPC tak může zásadně ovlivnit vzhled skládky v mnoha následujících letech a není pouze nepodstatnou změnou. 

Tuto domněnku potvrzuje i Plán odpadového hospodářství hl. m. Prahy, který na své str. 51 uvádí: „Dále je možno využít skládku v Ďáblicích (.A.S.A., spol. s r.o., ostatní odpady). S ohledem na potřebu zajištění rezervy pro případné mimořádné situace v budoucnosti i pro skládkování zbytkových komunálních odpadů hl. m. Prahy, které nebude možno materiálově nebo energeticky využít, je žádoucí rozšíření kapacity skládky v Ďáblicích tak, aby mohla být hl. m. Prahou využívána i v období po skončení životnosti stávajících etap skládky. Rozšíření celkové kapacity o cca 800 tis. tun je podchyceno v návrzích na změny územního plánu hl. m. Prahy.“

5.	Posouzení vlivů na životní prostředí  

Stanovisko k posouzení vlivů provedení záměru na životní prostředí ze den 10. 3. 2008, čj. 27702/ENV/08 popisovalo rozsah záměru následovně: Předpokládaná životnost rozšířené skládky je cca 9 měsíců až 1 rok. Vlivy na životní prostředí a lidské zdraví tak byly posuzovány pouze na dobu 9 měsíců až 1 roku. Prodloužení o 1 rok je tak zcela zásadní změnou, z proporcionálního pohledu se jedná o navýšení doby, po kterou jsou životní prostředí a obyvatelé vystavení negativních vlivům, o více než 100%. Přesto nebyly vlivy samostatně posouzeny v procesu posuzování vlivů na životní prostředí. 

6.	Výčet negativních vlivů 

Prodloužení aktivního skládkování znamená zároveň prodloužení negativních vlivů s aktivním skládkováním spojených, stejně jako prodloužení doprovodných negativních jevů, které aktivní skládkování přináší. Konkrétně se jedná o následující vlivy, kterým jsou obyvatelé vystaveni, více než dvakrát déle než bylo původně zvažováno:
-	Zvýšená prašnost při pohybu vozidel po skládce i ze skládky samotné
-	Zvýšená hlučnost z provozu skládky i ze souvisejícího pohybu vozidel
-	Zvýšený výskyt zápachu, pokud není celá část definitivně uzavřena
-	Zvýšený výskyt ptactva a s tím spojené vyšší riziko šíření chorob
-	Vyšší riziko případného požáru v otevřené sekci
-	Trvající riziko výskytu radioaktívních látek v našem okolí
-	Větší pravděpodobnost znečišťování okolí skládky za silného větru a z úletů odpadů a z dopravních prostředků
-	Monitoring v letech 2004-2009 upozorňoval na zvýšené množství chloru v podzemních vodách a niklu a arzenu v ovzduší. Prodloužením provozu hrozí další zvyšování úrovně znečištění těmito látkami.

Zpráva o zdravotních rizicích z ukládání komunálního dopadu na skládce (řízení EIA k rozšíření II. etapy skládky o 26. sekci, z ledna 2008) uvádí: 
V bodě 4.1.2. Komunální odpad
Směsný komunální odpad obsahuje nebezpečné složky odpadu, které mohou přímo negativně ovlivnit zdraví. Obsahuje odpad pocházející z domácností (domovní odpad), ale také odpad podobný odpadu komunálnímu od ostatních původců. Kromě toxických látek (odpady s různými nebezpečnými vlastnostmi, H4 – H8, H10-H12), obsahuje řadu mikroorganismů, které mohou ohrozit zdraví (nebezpečná vlastnost H9). … Při nakládání se směsným komunálním odpadem se uvolňují bioaerosoly, které obsahují i různé mikroorganismy, z nichž některé mohou být patogenní či mohou mít alergizující účinek.…  Zdravotní rizika vznikají především při transportu bakterií a plísní vzduchem. Přímo ohrožené jsou dýchací cesty, ale bakterie a plísně mohou mít i alergizující účinek na pokožku. Mikroorganismy z BRKO mohou ohrozit lidské zdraví:
- vyvoláním infekčních onemocnění
- vyvoláním alergií
- produkcí toxických látek

Pro hodnocení kvality venkovního ovzduší z mikrobiologického hlediska neexistuje v české
legislativě žádný závazný předpis. 
…
Výrazné obtěžování zápachem však vždy způsobuje zhoršení kvality života a zdravých životních podmínek.

Z výše uvedených důvodů trváme na tom, že 7. změna integrovaného povolení byla změnou podstatnou, která měla být řádně projednána se všemi účastníky řízení. 

Občanské sdružení pro Ďáblice
zastoupení 
JUDr. Michalem Bernardem, Ph.D., advokátem